Hvordan

**HVORDAN BRUKE EN WIKI **
//"Det viktigste er at elevene strekker seg litt ekstra når de vet at tekstene de skriver skal publiseres og leses av flere enn læreren. De blir ikke bare lagt i en skuff." - Bente Klevenberg på [|Del og Bruk] nettverket// Wikien har fått større innpass i skolen de siste årene og brukes på flere ulike måter. Høgskolelektor Andreas Horgen har i artikkelen sin "Web 2.0 - nye muligheter i undervisning" skissert en rekke mulige bruksmåter for wiki i skolen. Han sier bl.a. at: //Mulighetene som wiki-teknologien byr på (hvor alle kan legge inn informasjon, lese det andre har skrevet, søke opp informasjon o.l) byr på spennende pedagogiske muligheter. Wiki tilbyr rett og slett en helt ny plattform for samskriving.//

Image: '[|old style wiki]' www.flickr.com/photos/36330826951@N01/29921948

WIKI OG KUNNSKAPSLØFTET
 I en wiki virker flere uttrykksformer som skrift, bilde, lyd og film sammen i et hele. Elever har ulike læringsstiler og preferanser og bruk av wiki gir rom for ulike læringsstiler og uttrykksmåter. I arbeidet med denne oppgaven fikk elevene anledning til å bruke ulike digitale verktøy. I følge læreplanens generelle del er //"opplæringens mål å [...] ruste barn, unge og voksne til å møte livets oppgaver og mestre utfordringer sammen med andre"//. I tillegg skrives det i st.meld. nr 31 (2007-2008) kvalitet i skolen //[...] og informasjonsteknologien må ha en plass i skolen som gjenspeiler den sentrale samfunnsmessige betydningen av IKT"// Selv om wikiteknologi gjør samarbeid og kollektive prosesser mulig, er ikke teknologien alene nok til å skape disse prosessene. Det er med andre ord ikke nok å gjøre teknologien tilgjengelig for elevene. Pedagogisk bruk av wiki krever derfor utvikling av nye praksisformer som tar utgangspunkt i de mulighetene som finnes og tilrettelegger for pedagogisk anvendelse i ulike fag. I følge kunnskapsløfte er bruk av digitale verktøy en av basisferdighetene og skal dermed integreres i alle fag. For mange lærere er dette en utfordring. For å virkelig gi elevene ansvar i en wiki kreves det ofte at læreren gir fra seg en viss grad av kontroll. Lærerens rolle endres fra formidler rollen til en tilrettelegger rolle. Lærerens oppgave blir å legge rammene eller initeiere samspillet gjennom å formulere oppgaver eller aktiviteter som engasjerer elevene, og deretter la elevene selv ta eierskap over den videre utviklingsprosessen. Men gjennom å bruke wiki kan man legge til rette for mange ulike former for læring ved hjelp av digitale verktøy.

I læreplanen for norsk kan man blant annet lese: //Å kunne bruke digitale verktøy i norsk er nødvendig for å mestre nye tekstformer og uttrykk. Dette åpner for nye læringarenaer og gir nye muligheter i lese - skriveopplæringen, i produksjon, komponering og redigering av tekster. I denne sammenheng er det viktig å utvikle evnen til kritisk vurdering og bruk av kilder. Bruk av digitale verktøy kan støtte og utvikle elevenes kommunikasjonsferdigheter og presentasjoner.//

I denne sammenheng vil man kunne bruke wiki på mange ulike måter for å integrere bruk av digitale verktøy i norskfaget. En wiki gir elevene mulighet til å produsere sammensatte tekster på en enkel måte. De kan lage egne sider, og redigere og evaluere sider produsert av andre. I tillegg kan en legge til rette for at elevene oppøver ferdigheter rundt opphavsrett og kildebruk. Wiki gir også mulighet til samarbeid med andre uavhengig av tid og sted, slik vi kan se i norsk wikien "Sammensatt" hvor elever ved Sandvika VGS samarbeider med elever ved Bryne VGS.

I læreplanen for engelsk står det: //Å kunne bruke digitale verktøy i engelsk gir mulighet for autentisk bruk av språket og åpner for flere læringsarenaer for faget. Engelskspråklig kompetanse er i mange tilfeller en forutsetning for å kunne ta i bruk digitale verktøy. Samtidig kan bruk av digitale verktøy bidra til utvikling av engelsk språkkompetanse. Kildekritikk, opphavsrett og personvern er sentrale områder i digitale sammenhenger som også inngår i engelskfaget.//

I likhet med norskfaget vil man her kunne bruke wiki for å oppfylle mange av de kravene læreplanen stiller. I tillegg åpner wiki for samarbeid over landegrenser, og gir muligheter for å kommunisere og samarbeide både med elever som har engelsk som morsmål og elever som har engelsk som fremmedspråk.Et eksempel jeg vil bruke her er et ett eksempel fra USA hvor 8 ulike klasser samarbeidet om å skrive en fortelling ved hjelp av wikiteknologi. Dette skriveprosjektet var et samarbeid mellom 4.klassinger fra samme skoledistrikt i USA. Som initiativtakeren selv sier kan dette virke noe beskjedent med tanke på de globale mulighetene som finnes gjennom å bruke en wiki, men som et utgangspunkt for å samle erfaring fra både elever og lærere kan det være greit å starte litt forsiktig for heller å åpne dørene for større prosjekter i fremtiden. Selve skriveprosjektet gikk ut på at hver klasse fikk i oppgave å skrive en del av fortellingen og lage en illustrasjon til dette. Hver klasse hadde en tidsfrist på to uker til å fullføre sin del før neste klasse overtok. Resultatet av denne oppgaven kan ses [|her].

media type="google" key="-3429997833514823728&hl=un&fs=true" width="400" height="326" //Vicki Davis gir her flere gode eksempler på pedagogisk bruk av wiki i undervisningen.//

My UK Town er en wiki som ble laget av over 100 elever fra 10.klassetrinn og VG1 studiespesialiserende. Arbeidet med denne wikien startet med en nettbasert planleggingsfase, og resulterte i et sluttprodukt, en wiki som inneholder elevenes versjoner av engelske byer. Elevene fra videregående var allerede godt kjent med** [| Wikispaces] **, mens 10.klassingene aldri hadde brukt det før. Hensikten med å løse denne oppgaven i en wiki var gi elevene mulighet til å produsere innholdet i fellesskap. Alle (medlemmer av samme wiki) har mulighet til å endre alt og alle endringer blir øyeblikkelig tilgjengelig på internett. Å arbeide sammen i en wiki krever at gruppen planlegger, kommuniserer og samarbeider godt. I tillegg gir det å skrive sammen i en wiki elevene muligheter for å få vist fram sin kreativitet og å produsere sammensatte tekster ved hjelp av tekst, bilder, lyd og video. De brukte mange ulike verktøy i arbeidet sitt. Flere grupper brukte [|glogster] til å lage forside til byen sin. På en gruppe var det en elev som lagde et bilde i paintshop av byen og brukte det i gloggen sin. En annen gruppe lagde en animasjon i [|GoAnimate] hvor borgermesteren inviterer besøkende til byen sin. Noen lagde til og med fotballdrakter i paintshop. Før elevene begynte å produsere innhold til wikisidene, brukte vi to uker til forberedelse og planlegging. Siden elevene hørte til i 5 ulike klasser på to ulike skoler kunne forberedelser og plannlegging ikke gjøres ansikt til ansikt, slik at vi valgte å bruke en nettbasert løsning og opprettet et [|NING] nettverk for dette formålet. [|Gilly Salmons] 5-trinns modell for innføring i nye nettbaserte læringsmiljø kan her brukes for å beskrive prosessen vi observerte under arbeidet med denne oppgaven.
 * Ett eksempel fra på bruk av wiki til samarbeid i engelsk:**

De 3 første trinnene i Salmons 5-trinnsmodell er;


 * Trinn 1: //Tilgang//**
 * Trinn 2 //: Online sosialisering//** //og//
 * Trinn 3: //Informasjonsutveksling//**

Elevene trenger en periode for å finne ut av teknologien, finne fram til nettstedet, logge inn og finne ut av hvordan det tekniske virker, osv. Etter hvert vil de også begynne å gjøre seg synlig i det nye miljøet. Noe av det første mange av elevene gjorde etter at de fikk tilgang var å ”pynte” sin personlige side i ning nettverket og å legge til ulike applikasjoner og programmer. De fleste la også til et profilbilde og skrev noen ord om seg selv i presentasjonsforumet. Flere av elevene registrerte seg også som medlemmer av wikien. Ganske tidlig begynte elevene å sende meldinger til hverandre og å skrive kommentarer på sidene til hverandre. En av de mest brukte funksjonene i nettverket vårt var bli venn med funksjonen. I tillegg var elevene mye inne på hverandres sider og la igjen kommentarer. De opprettet også aktiviteter, hvor de informerte om og inviterte hverandre til ulike fritidsaktiviteter. I tillegg ble nettverket fort et online møtested. Chat funksjonen ble flittig brukt og de opprettet grupper og la til gruppebilder

Deltakerne begynte etterhvert også å sende faglig og innholdsmessig interessant informasjon til hverandre. Etter at elevene hadde fått gjort seg kjent med nettverket ba jeg prosjektlederne initiere diskusjoner rundt oppgaven de skulle løse i sine respektive grupper. I de fleste gruppene ble det opprettet diskusjonsforum der de planla ting som navn på byen, beliggenhet, størrelse osv. I en av gruppene ble det også opprettet en diskusjon om læringsstiler og arbeidsmetoder. I tillegg brukte jeg en engelsktime med VG1 elevene mine på å gå gjennom den foreløpige arbeidsplanen, og svarte på eventuelle spørsmål de hadde. En av elevene i klassen tok initiativ til å skrive et blogginnlegg i nettverket om denne informasjonen, slik at selv om jeg bare hadde 20 elever i klasserommet, ble informasjonen umiddelbart tilgjengelig for alle 100.

De neste to trinnene i Salmons modell er;
 * Trinn 4: //Kunnskapsbygging//**
 * Trinn 5: //Utvikling//**

I sluttfasen av planleggingsarbeidet i nettverket begynte elevene å legge ut lenker til nyttige ressurser som de har funnet, men allikevel er mitt inntrykk at det meste av kunnskapsbyggingen og utviklingen foregikk ikke i nettverket, mens først kom i gang når vi møttes og skulle arbeide i wikien. I denne fasen av arbeidet samlet vi alle elevene på en skole, og hadde en kort felles informasjon. Deretter gikk de i gruppene sine og fikk 45 min. til å lage en fremdriftsplan. Etter at denne planen var lagt, samlet vi prosjektlederne og de gikk gjennom sine planer i plenum, mens resten av gruppa startet arbeidet. Ideen til dette er hentet fra Andreas Lund sine observasjoner i artikkelen [|"WIKI i klasserommet: individuelle og kollektive praksiser"] //.// Tanken bak dette var at vi ønsket at elevene skulle dele sine ideer med hverandre, og la seg inspirere av hverandres arbeid. Det viste seg å fungere godt, særlig for de gruppene som hadde fått en litt treg start og var usikre på hvordan de skulle gå fram for å løse oppgaven. Vi la også inn en økt med oppsummering og videre planlegging i slutten av første dag. Igjen samlet vi prosjektlederne og ba dem fortelle hverandre hva gruppa hadde utrettet til nå og hva gruppa skulle gjøre dagen etter. Gruppene brukte først og fremst hverandre som ressurs, og først når de møtte utfordringer som gruppen ikke klarte å løse ble lærer brukt. Dette samsvarer med Vygotski's sosial konstruktivistiske teori. I følge hans teori er læring en sosial prosess hvor samarbeid har en avgjørende rolle, og det viste seg i denne oppgaven at denne formen for læring var effektiv.Selv om ingen av elevene i 10 klasse hadde brukt wiki før, eller fått noen som helst opplæring i bruk av wikispaces var omtrent alle med på å publisere innhold i wikien allerede etter kort tid.

Lærerrollen i dette arbeidet var veldig spennende. I startfasen var det vår oppgave å sørge for at alle elevene fikk tilgang til nettverket, og å legge rammene for oppgaven. Som lærer i NING nettverket kunne jeg dra fordel av de mange mulighetene administrator rollen i nettverket ga meg. Jeg kunne blant annet bruke ”kringkast” funksjonen for å sende ut meldinger til alle i nettverket. Dette brukte jeg for eksempel til å minne elevene på å lese notater som var lagt ut, og det var artig å se hvordan elever ”poppet opp” på nettverket i minuttene etter at en melding var kringkastet selv om disse ofte ble sendt på ettermiddag/kveld. I tillegg var det en fordel å kunne følge med i planleggingen som foregikk i diskusjonsforum slik at eventuelle misforståelser kunne oppdages og korrigeres tidlig. I selve produksjonsfasen viste det seg å være en fordel å ha disse samlingene med prosjektlederne. Dette førte til at alle gruppene fikk god forståelse for arbeidet de skulle gjøre, og som lærere ble vi nesten overflødige i denne delen av arbeidet. Mesteparten av tiden min ble brukt til småting, som å fikse pc’er som ikke ville på nett.

Selv om alle meldte seg inn i nettverket, var selvsagt alle ikke like aktive. I de fleste gruppene sto halvparten av medlemmene for de fleste av diskusjonene. Den andre halvparten var forholdsvis passive, og svarte kort på innleggene og bidro med lite nytt. Allikevel var stort sett alle med på de to første trinnene, tilgang og online sosialisering, og det var først når vi begynte å diskutere fag at dette skillet oppsto. Noe av forklaringen til dette kan være at vi på videregående var veldig tydelige på at elevene våre skulle bruke dette nettverket til planlegging, mens mange av ungdomsskole elevene var mer usikre på om hvorvidt de skulle delta i denne fasen eller ikke. Når jeg begynte å kringkaste meldinger adressert til alle i 10.klasse og i VG1 at aktiviteten tok seg opp litt også blant disse elevene. I arbeidet med wikien opplevde vi også eksempler på elever som meldte seg ut av arbeidet relativt tidlig, men dette var heldigvis forholdsvis få.


 * Andre eksempler på bruk av wiki:**

//Elever og lærere kan bygge opp kunnskapsbaser i fellesskap.// Det er mange gode eksempler på denne formen for bruk av wiki i skolen. I enkelte tilfeller kan læreren velge å bruke wikien idividuelt og lage en nettbasert samling av informasjon og ressurser for elevgruppen. Læreren er da den eneste som oppretter sider og legger ut informasjon. Ideen bak wiki'en er da at elevene skal bruke den som et utgangspunkt for å finne nyttig og relevant fagstoff. Vi ser ofte at elevene opplever det som vanskelig å finne relevant og pålitelig informasjon på nettet, og da kan en slik startside være til god hjelp for elevene. Medie- og informasjonskunnskap wikien er laget av faglærer ved Kragerø Videregående og brukes som et samlingssted for informasjon i faget. Andre eksempler på måter å bygge opp kunnskapsbaser i fellesskap er å gjøre dette sammen med elevene. I disse wikiene er det flere som bidrar med innhold. I skolesammenheng er disse wikiene opprettet rundt et emne i et fag eller et fag. Elever kan publisere sine løsninger på oppgaver i en felles wiki for å dele dem med hverandre slik vi ser i Engelsk wikien vi lagde ved Sauda Videregående Skole. Her er det faglærer som har laget stillaset til wikien, og så har elevene bidratt med å fylle det med innhold utifra gitte oppgaver. I denne wikien løste i utgangspunktet alle elevene (individuelt eller i grupper) de samme oppgavene, og delte dem med hverandre i wikien.

//Elever kan formulere innlært kunnskap på nytt med egne ord// Ved Kragerø Videregående og Stord Videregående Skole finner vi eksempler i [|Samfunnskunnskap] og Kjernefysikk der elever har brukt wiki til å lage kunnskapsbaser der de formulerer innlært kunnskap med egne ord. Dette arbeidsdelingen gir den enkelte elev mulighet til å fordype seg i et delemne, og samtidig dra fordel av medelevers arbeid siden det ligger tilgjengelig for dem i den samme wikien. Begge disse wikien kan også brukes som ressurser av andre, noe som også kan virke motivernede på elevene som produserer dem.

IKT i utdanning/Digitalt læringsmiljø, hentet 02.04.09 fra [|http://no.wikibooks.org/wiki/IKT_i_utdanning/Digitalt_læringsmiljø] Grunnleggende ferdigheter, hentet 02.04.09 fra http://www.udir.no/grep/Grunnleggende-ferdigheter/?visning=5